QRPT

קהילה בונה מורשת 100- החזון של פתח תקווה
מאם המושבת לאם המושבות, את המורשת הזו אנחנו רוצים להמשיך, בסגנון המאה ה21 השאיפה היא לטעת לטעת את הרובד הדיגיטלי במרחב הישובי. ולאפשר לו לגדול מלמטה אנו רואים תהליך שבו המורשת העשיה  הקהילה והחינוך מנקודת המבט של התושבים משתקפים באמצעות הסמארטפון. בתהליך הקהילה יוצרת מערך של פעילויות ומידע המאורגן ומבוקר ע"י המוסדות הנבחרים והמקצועים והופכת לחלק מהיישוב, פיזית ותרבותית. הפעלת פרוייקט לימודי חינוכי תיירותי הממפה ומיצג את היישוב, על ידי אוכלוסיות הקהילה ועומד לרשות האוכלוסיה הכללית

הרעיון הוא שהתלמידים יוצרים תיקי ידע והפעלות במקומות שונים בפתח תקווה יחד עם חבריהם, ומשפחתם על גבי הפלטפורמה של וונדרינג. הפעילויות הופכות ל"משימות" שניתן להשתמש בהם תוך סיוע בסמארטפון או מחשב. התהליך מחבר בין צעירים לוותיקים וחוצה את המסגרת הבית ספרית לכיוון הקהילה תוך שהוא משתמש במסגרת הכיתית כדי ללמד כיצד לומדים בסביבות אינטרנט, בלמידה התנסותית וסביב מורשת קהילתי

מפעילויות שכאלו שעברו אישור ועריכה של דמויות חינוכיות מבתי הספר ומהעיריה נוצרות פעילויות שונות: משחקים, עוד משחק, סיורים, אפליקציות, אתרים,

קהילה בונה מורשת 100- האתרים

 * אצטדיון פתח תקווה
 * גן הנופלים
 * פתח לתקוות העולם
 * [מוזיאון פתח תקווה]
 * בית ספר נעמי שמר
 * החווה החקלאית

אוכלסיית המשתתפים
מטרת התהליך היא ליצור אינטראקציה בין צעירים למבוגרים וותיקים ואלו שבאו זה לא מכבר ולכן צירי היצירה הם

, התשתית הבסיסית לפרוייקט הוא תלמידי כיתות ד' שתוכנית הלימודים שלהם עוסקת במורשת העירונית. השינויים הדמוגרפים של פתח תקווה מדגישים תהליך זה. בפועל מורים מסייעים ומאפשרים לתלמידים להתנסח בצורה המאפשרת לכל הדיוט להיות נגיש למורשת של העיר תוך שמירה על האותנטיות של התהליך הורים וילדים יוצרים ומבצעים ביחד, מצלמים וחוקרים ומשתפים. משפחות ותיקות יכולות ליצור פעילויות משפחתיות ולשתף את הקהילה התלמידים פועלים כקבוצת עמיתים תומכת המגיבה (ולומדת להגיב) באופן בונה ברמה הציבורית אזרחית הצעירים מנגישים ת המורשת של הותיקים על ידי הפיכת הידע הסמוי לציבורי ופומבי בסיוע כלים טכנולוגים המוסדות מאפשרים לידע הפתוח והדמוקרטי להפוך לידע ציבורי מוסדר ע"י שימוש במנגנוני החינוך והתרבות
 * מורים- תלמידים
 * הורים- ילדים
 * תלמידים- תלמידים
 * וותיקים- צעירים
 * מוסדות קהילה- קהילה


 * בתהליך הדרגתי ע"פ הכוחות והמשאבים שיוקצו לפרוייקט היעד הוא להגיע ל70% מהאוכלוסיה בתהליך

תוצרים

 * מיפוי אתרים ותופעות ביישוב  על פלטפורמות טכנולוגיות: מפות, טקסטים, מדיה
 * כל מקום ואתר מקבל ברקוד שמקשר לגוף תוכן מידעי ופעילויות שונות  שנוצרו על ידי התושבים
 * כל תלמיד יוצר למשפחתו טיול משלו על גבי הסמארפון
 * הסיור נוצר מהפעלות שהוא יוצר יחד עם ותיקי הישוב ומהפעלות שהוא יוצר עם עמיתיו ללימודים
 * נוצרת מפה חיה של פעילויות ומידע
 * נוצרת מפה של פעילויות "מאושרות" על ידי העיריה
 * הפעילויות הופכות לאפליקציות נושאיות

פיילוט מסקנות
בפיילוט שנערך בבית הספר נעמי שמר השתתפו תלמידי כיתות ד' ה' וו'. התלמידים קיימו תהליך דיאלקטי בין החוויה שלהם את פתח תקווה לבין אתרים שסומנו על ידי נציגי הציבור כאתרים בעלי חשיבות ציבורית. התלמידים עבדו על גבי פלטפורמה שאיפשרה להם לתרגם את החוויות שלהם להזמנות לאחרים לקיים פעילות. כמו כן הם קיימו תהליך למירה בו הם ניסחו טקסט מידעי ממקורות מגוונים כשהשאיפה היית לא לשחזר כתיבה פורמלית אלא לשקף שילוב בין מה ש"צריך לדעת" לבין מה שכיף לעשות. התהליך כלל דיאלוג בין מורים לתלמידים ובין הורים לתלמידים בתהליך היצירה. והושקעו בו כשלוש שעות לתלמיד בממוצע.

מבנה הפיילוט


 * הילדים האלה ממש על הכפאק- מתחילים לצאת להם דברים מעניינים
 * בזמן קצר הם הצליחו לעבוד בתוכנה עם משק אנגלי

תפיסת פיתוח
לתפיסת הפיתוח שני עקרונות: אחריות קהילתית ומרחב ציבורי

העירייה תיצור מרחב ליצירה קהילתית כשהיא מעודדת אותו על ידי אימוץ תוצרים איכותים. איכות התוצרים תמדד על ידי שקלול של פעולת עורכים, מורים ומשרתי ציבור ותגובה של הקהילה. תגובת הקהילה נובעת מהעובדה שניתן לשתף וצרים בדידים עם אנשים המגוון דרכים ומכוון שהמטרה היא להגיע לאנשים רבים ככל הניתן הרי שתוצר שהיו לו התייחסויות רבות הוא תוצר טוב.

האחריות הקהילתית תבוא לידי ביטוי בתהליך העבודה. כל בית ספר שירצה יקבל אחריות על "עריכה של אתרים" ושילובם גם במרחב הציבורי הכללי (ויקיפקדיה) התוצר של תהליך זה יהיה שילוט זמני שיכיל ברקוד. הברקוד יוביל לתיק ידע ו"המלצות התושבים" ותמונות. המלצות התשבים יבחרו מתוך אין סוף הצעות שישלחו לעורכי האתר על תלמידים, הורים וותיקים שירצו לקבל מקום במרחב הפורמלי של העירייה אך גם ללא אישור יהפכו לחלק מהמרחב הבלתי פורמלי. תוצרים יכולים לנוע ברשתות חברתיות ובמרחב האינטרנטי ללא תלות בעיריה ומימלא כל עוד הם לא אושרה היא אינה נושאת באחריות אליהן

מכוון שהמערכת יודעת לארגן את ההפעלות למשחקים ואפליקציות ניתן יהיה לשתף גם באלו באמצעות יצירת רשת תקשורת בין בתי הספר על ידי שימוש ברשתות חינמיות ופתוחות שיצרו הד ציבורי נרחב

העיריה לא "תכשיר" את אנשי החינוך אלא תיצור להם מסגרת תומכת. כלומר מי שיפעל ויפנה יקבל תמיכה והכשרה מסוגים שונים ללא תשלום

עלויות
העיקרון- הפלטפורמה היא מוצר קיים הזמין לכל דכפין, אם משתמשים בו כמות שהוא העליות שוליות כשהשאיפה היא שישתמשו כמה שיותר. התאמות כפונקציה של מיתוג, חינוך וכיוצב מעלות את העלות לאור הצורך ליצור קסטומיזציה ייעודית